Magyarország nem lép, ezért évente több száz millió eurótól esik el
Bár szinte minden országban gyakoriak a visszaélések a használtautó-piacon, azt azonban kevesen tudják, hogy a visszatekert kilométeróra-csalásokért kirótt bírságokért tetemes pénzbírság szabható ki, sőt egyes országokban börtönbüntetés is jár érte. Magyarország elmulasztja a bírságok beszedését, emiatt évente több száz millió eurótól esik el, eközben pedig a gyanútlan vásárlókat is megkárosítják.
Az autók kilométer-számlálójának manipulálása bevett gyakorlat a használt járművek piacán, ami mind a megtévesztett vásárlóknak, mind az adott államnak vagy önkormányzatnak komoly anyagi veszteséget okoz. A carVertical autóipari adatszolgáltató cég 22 európai országban és az Egyesült Államokban végzett kutatása azt vizsgálta, miként kezelik a helyi önkormányzatok és hatóságok a kilométerórákkal kapcsolatos csalásokat, és milyen jogszabályok életbeléptetésével igyekeznek visszaszorítani ezt a gyakorlatot.
A különböző országok eltérő módon kezelik a kilométer-számláló visszapörgetésével elkövetett csalásokat: van olyan ország, ahol nincs erre vonatkozó hatályos jogszabály, míg máshol, például Franciaországban, akár 300 ezer eurós pénzbírsággal is sújthatják a hamisítókat. Horvátországban ezzel szemben akár 8 év börtön is járhat azoknak, akiket ilyen kihágással tetten érnek.
Lettországban például a futásteljesítmény meghamisításáért – növeléséért vagy csökkentéséért – kiszabható bírság magánszemélyek esetében mindössze 100, míg jogi személyeknél 1000 euró.
![](/assets/images/user-specific/teaser-cfeabc91-0b38-4198-acd2-cff259cedb59-square.png)
Hiába bűncselekmény, nem riadnak vissza
Ami a kilométeróra-hamisítással kapcsolatos jogi szabályozást illeti, Magyarországon a csalók akár egy évig terjedő szabadságvesztést is kaphatnak. A bíróság végső döntése azonban sok tényezőtől függhet, és a csalók legtöbbször elkerülik a súlyos büntetést. Ez nemcsak Magyarországon van így, hanem más országokban is.
A szomszédos Szlovákiában a helyi hatóságok 5 és 50 ezer euró közötti bírságot szabhatnak ki mindenkire, aki kilométeróra-csalással üzletel. Ezen túlmenően a jogsértők akár két évig terjedő börtönbüntetést is kaphatnak.
A horvát jog nem említi ténylegesen a kilométer-számláló manipulálását, de a gyakorlatban csalásnak tekinti. Az elkövető hat hónaptól öt évig terjedő szabadságvesztést is kaphat.
A jogszabályok azonban nem akadályozzák meg a csalókat a bűncselekmények elkövetésében: a kilométerórák visszapörgetése Magyarországon az autók 6,1, Szlovákiában 4,5, Horvátországban pedig 3,5 százalékát érinti, ami arra utal, hogy a jelenlegi szabályozás nem veszi el a jogsértők kedvét a futásteljesítmény-csalástól. A kontinens bajnoka azonban Lettország, ahol az ellenőrzött autók 12,9 százalékának manipulált a futásteljesítménye, 2020 óta pedig egyetlen személy ellen sem indult eljárás.
![](/assets/images/user-specific/teaser-ca4d63a2-7b94-4391-9cbe-e2e56045bc77-square.png)
AMENNYIBEN AZT FELTÉTELEZZÜK, HOGY A HATÓSÁGOK MINDEN KILOMÉTERÓRA-VISSZATEKERÉSÉRT 3000 EURÓS BÍRSÁGOT SZABNAK KI, ÉS AZ ÉRINTETT GÉPJÁRMŰVEK TULAJDONOSAI ELLENI VÁDEMELÉSEK SIKERREL JÁRNÁNAK, MAGYARORSZÁG AKÁR ÉVI 151 MILLIÓ EURÓT (KÖZEL 60 MILLIÁRD FORINT) IS BESZEDHETNE
– állapítja meg az autótörténeti jelentéseket készítő vállalat.
„Egy sikeres precedens után ráadásul nagy valószínűséggel csökkenne is a csalási arány, ami életbe vágó lenne a használtautó-piac szempontjából. Minden országban szükséges volna példát statuálni a használtautó-piaci átláthatóságot érintő kérdésekben” – mondta az Indexnek Matas Buzelis autóipari szakértő, a carVertical kommunikációs vezetője.
Nemcsak az államot, hanem a gyanútlan vásárlót is megkárosítják a kilométerórát visszatekerők. Akik manipulált futásteljesítményű autót vásárolnak, általában a tényleges árnál legalább 20 százalékkal többet fizetnek a járműért. A kutatás szerint
A MAGYARORSZÁGON RÁSZEDETT VÁSÁRLÓK ANYAGI VESZTESÉGE MEGHALADHATJA A 129,4 MILLIÓ EURÓT (KÖZEL 51 MILLIÁRD FORINT).
![](/assets/images/user-specific/teasers-2d5e43be-0846-47a9-b777-ead64697d48c-square.png)
Ezek azonban csak a maximálisan kiszabható büntetések, amelyeket többnyire nem alkalmaznak – jóval gyakoribb a pénzbírság. A szigorúbb jogszabályokkal nem jár feltétlenül együtt a kevesebb csalási eset, hiszen a futásteljesítmény-csalás regionális probléma is: Kelet-Európában gyakoribb, mint Nyugaton, az alacsonyabb jövedelmek és az importált autók nagy száma miatt.
Egységes törvényi szabályozásra van szükség
A legtöbb vizsgált ország bírságot, sőt börtönbüntetést is alkalmaz kilométeróra-csalásért, de sok helyen nem veszik igazán komolyan ezt a bűncselekményt. Lengyelországban a csalók akár 5 évig, Csehországban, Litvániában és Franciaországban 2, Spanyolországban 3,5, Olaszországban 3 és Németországban 1 évig terjedő börtönbüntetést kaphatnak.
![](/assets/images/user-specific/teasers-49e574ab-474a-482c-b643-1847c7d21294-square.png)
„Nincs egységes törvényi szabályozás a kilométeróra-csalásra. Hosszú távú megoldást jelentene, ha csalás esetén minden EU-tagállam valamennyi polgárára egyforma jogszabály vonatkozna. Jelenleg egyes országok nem veszik olyan komolyan a problémát, mint mások, és a globális szervezetek ezzel a paradoxonnal kénytelenek szembesülni” – mondta Buzelis.
Nem könnyű nyomon követni és megállítani
Míg a futásteljesítmény-hamisítás technikailag sok országban illegális, az ilyen esetek bizonyítása problémás lehet. A határokon átívelő tranzakciók olyan környezetet hoznak létre, amelyben információs aszimmetria van az autóvásárlók és -eladók között, lehetőséget teremtve arra, hogy egy autót az egyik országban bejegyezzenek, majd egy másik országban hamis futásteljesítménnyel eladjanak.
MAGYARORSZÁGON PÉLDÁUL 630 EURÓS (MEGKÖZELÍTŐLEG 248 EZER FORINTOS) PÉNZBÍRSÁGGAL SÚJTOTTÁK AZT A SZABÁLYSÉRTŐT, AKI 500 EZER KILOMÉTERREL HAMISÍTOTTA MEG EGY JÁRMŰ FUTÁSTELJESÍTMÉNYÉT – EZ AZ ÖSSZEG ÖSSZE SEM MÉRHETŐ A FÉLMILLIÓ FUTOTT KILOMÉTERREL MEGHAMISÍTOTT AUTÓ VÁSÁRLÁSAKOR ELSZENVEDETT ANYAGI VESZTESÉGGEL.
Csehország 2018-ban megszigorította az erre vonatkozó törvényi szabályozást, de ténylegesen egyetlen csalót sem ítélt el.
Mivel az országos törvények gyakran nem mindig védik az állampolgárok jogait, a vásárlóknak minden esetben érdemes ellenőrizniük a jármű történetét, mielőtt használt autót vesznek. Ellenkező esetben a kilométercsalások több ezer áldozatának egyikévé válhatnak Európa-szerte.
![](/assets/images/user-specific/teasers-6192194c-fbdc-4d13-a81b-ced557e7826d-square.png)